Obsahy(1)
Propagandistický nacistický snímek natočený v Terezině. Hlavní motiv: Hitler daroval Židům město Terezín a oni mu jsou za to vděční a s radostí pracují pro říši. (sator)
Recenze (28)
Okolnostmi vzniku filmu za pomoci přeživších pamětníků,dětí které ve filmu účinkovali,mapuje Tv cyklus Arzenál, díl Film lež. Snímku předcházel film "Ghetto Theresienstadt" ten se začal natáčet na podzim 1942. Příběh fiktivní rodiny Holländerovy měl pro interní potřeby SS názorně ilustrovat přesun obyvatel židovského původu do ghetta a jejich začlenění do struktury tábora. Natáčení zajišťovali i dokumentovali profesionální kameramani z Berlína, z rozkazu se na něm podílela i skupina vězňů pod vedením režisérky Ireny Dodalové. Díky ní zůstaly některé unikátní záběry zachovány - podařilo se jí je vyvézt z ghetta. Film ale nikdy dokončen nebyl. ()
Chudák Kurt Gerron bol prinútený v ghette v Terezíne natočiť túto nechutnú sračku, aby on, jeho manželka a deti ostali nažive. Hneď po splnení úlohy boli prevezení do Osvienčimu a zavraždení. Nemôžem dať odpad, to by som zneuctil Gerronovu pamiatku. ()
Terezín (po nemecky "Theresienstadt") je neveľké české mestečko, ktoré leží v katastri okresu Litoměřice, v Ústeckom kraji. Je to historické pevnostné mesto. Založil ho v roku 1782 cisár Josef II. Pevnosť mala chrániť strategické cesty počas prusko-rakúskych vojen v osemnástom storočí. Behom druhej svetovej vojny tam Nemci v spolupráci so Židovskou náboženskou obcou v Prahe zriadili židovské ghetto. Krátkometrážny propagandistický film z roku 1944 ukazuje idealizovanú podobu života v tomto internačnom tábore. *** ()
Maso. Jestli si myslíte, že jste už viděli všechny možný propagandistický dokumenty, tak jste vidělo hovno. Tady se dozvíme, že Áda byl hodnej strejda co vlastně vůbec nechtěl vyhubit židy, dokonce jim věnoval město (Terezín) kde můžou vesele žít, pracovat chodit na koncerty atd. Prostě mazec korunu všemu nasadil fotbalový zápas. A kdo prohraje ten jde do plynu!!! Jako kvalitně odvedená propaganda si to zaslouží standartního bůra, ale je fakt, že z etickýho hlediska je tohle už trochu jinej level, obzvlášť když si člověk uvědomí, že sami tvůrci a zřejmě i většina aktérů byli po natáčení sami zplynováni. Proto tentokrát volím zlatý střed.50% ()
Jako ukázka dobové propagandy neocenitelné (ačkoli jsem viděl jen některé střípky), eticky však nehodnotitelné ()
Nehodnotím film, nehodnotím režiséra, hodnotím dílo jako myšlenku. Zvrácenou a lživou ukázku opaku skutečnosti. --- Natočeno 23.6.1944. --- Neskutečný škvár, který vznikl jen kvůli oblbnutí komise Mezinárdního červeného kříže. A ta se nechala oblbnout. V tom krásném nacistickém městě (vzorovém ghettu, každý dopředu dobře poučen hrál svoji roli jak nejlépe uměl, protože na tom závisel jeho život ) - to na první pohled vypadá idilicky. Pozornější divák si však na cimrách všimne těch obludných paland, kam se v případě potřeby vešli na jedno místo až tři lidé... Filmu předcházela masivní úprava celého ghetta s nacistickou důkladností. Nic se nesmělo opomenout a sami obyvatelé zprvu netušili co se najednou děje a proč se jejich životní podmínky tak výrazně lepší. Také bylo rozhodnuto, že děti toho času dlící v táboře předvedou komisi dětskou operu Brundibár, což se také stalo. Nevím jak vám, ale mně dodnes při poslechu textů ,, Maminka kolíbá, děťátko houpy hou, myslí si co bude až děti vyrostou...'' běhá mráz hrůzy a smutku po zádech s vědomím, že po natáčení většina dětí odjela s transporty zemřít v plynových komorách... --- Stále mne fascinuje jak RED CROSS dlouho nevnímal situaci kolem Židů a jak se rád nacisty, kterým už tehdy se nedalo věřit (poté co Hitler žvanil o míru a přepadl Polsko, Francii, Rusko atd...) a jak se rád nechal oblbovat divadlem při inspekcích koncentráků, či filmem tohoto typu. A to dokonce po několika zdařilých útěcích vězňů z továren na smrt a výpovědí přeživších uprchlíků - jak to v koncentračních táborech doopravdy chodí. Terezín nebyl vyhlazovacím táborem, byl přestupní stanicí do Polska a Německa od kud se už nikdo nikdy nevracel, přesto i on jako ghetto vzhledem k podmínkám jaké tam panovaly a úmrtím vězňů (více než 30 0000 lidí zemřelo přímo v ghettu) patří mezi nacistické koncentráky. Filmové kulisy byly samozřejmě po odjezdu inspekce ihned zbořeny a podmínky se vrátily do původních - rozuměj nelidských - kolejí a to až do osvobození roku 1945.... Dávám bez diskuse !!! O D P A D !!! --- Od Gerrona jsem viděl jen Modrého anděla s krásnou Marlene Dietrich, nechtělo se mi věřit, že tuhle hákenkrajcovou propagandu točil on. Pokud je to však tak jak píše v komentu whack, je i tato osobní rovina strašná, obzvláště když i on zemřel nakonec v Osvětimi. -- Tohle vše je obrovská obžaloba zvráceného a zločinného nacismu . --------------------------------- PS. Zajímal by mne důvod pětihvězdičkového hodnocení uživatele cinemag... To máme tady mezi sebou nácky ??? ()
Prosluněný Terezín, kde židé vesele poskakují, tvoří a filosofují. Terezín, kde malá spokojená žiďata ukusují z obrovských krajíců chleba s máslem. Terezín, kde sestřička radostným krokem prochází nemocničním pokojem mezi odpočatě vyhlížejícími pacienty. Terezín, kde pracují jen usměvaví lidé. Orchestr, sbor... Ten Terezín, kde zemřelo 33 tisíc lidí. Průměrně natočená propagandistická lež, kterou z morálního hlediska není možno hodnotit ničím jiným než odpadem. Z hlediska uměleckého je ovšem, i z důvodu chybějícího materiálu, nehodnotitelná. ()
Hviezdička za kulisy a štatistov. Inak čo k tomu povedať, "dokument" mal kedysi dávno splniť funkciu propagandy a aj s tým prišiel neskoro. Je však dobré vidieť, ako ďaleko je schopná zájsť propaganda v klamstve. Nebudem sa tváriť, že dnes je situácia otočená o 180 stupňov, ale aspoň o 90 určite. Ale v podstate dosť nuda, pripomína to nejaký kemp sekty a futbalový zápas je zbytočne dosť dlhý, výsledok predsa nikoho nezaujíma. ()
Co se dělo tehdy, tak se děje i dneska. Propaguje se taky svinstvo, a lidi to žerou. Takže nevím, čemu se tak diví ti, co jsou už poučení - v něčem, ale ne v jiném! ()
Z filmu se zachovaly pouze části, velká z nich byla použita v krátkém snímku Město darované Vladimíra Kressla z roku 1965 (v něm ale nenajdeme představení Brundibára nebo práci v sochařské dílně). Původní stopáž ovšem měla být až 90 minutová. Vedle Hanse Krásy ovšem ve snímku vidíme i Karla Ančerla, který diriguje terezínský smyčcový orchestr, na témže koncertě sedí i bratr Hugo Haase Pavel, významný Janáčkův žák (autor hudby k snímkům Život je pes a Mazlíček, v nichž Hugo hrál, a Kvočna, který režíroval), jehož hudbu orchestr s Ančerlem právě hraje. Původní záměr nacistů byl doprovodit snímek i hudbou - dle nacistické terminologie - autorů židovského původu, takže přidali do zvukové stopy J. Offenbacha i Felixe Mendelssohna-Bartholdyho (jejichž dílo byste v době jejich vlády nikde jinde neslyšeli veřejně), stejně tak swingový tehdy nepříliš starý evergreen Bai mir bistu schein. Kurt Gerron sice snímek začal režírovat (v Brynychově Transportu z ráje ho hraje Martin Gregor), ale práce mu byla odebrána. ()
Odporná propagandistická sračka. Máloktorý film dokáže takto nahnevať. Ešte v roku 1944 sa snažil fašistický zdochýňajúci režim manipulovať ľudí. Hnus. Film musel natočiť herec a režisér Kurt Gerron, ktorý bol tiež v terezínskom koncentráku a hneď po natočení bol s mnohými "hercami" zavraždený v plynovej komore v Osvienčime... ()
Vzhledem k okolnostem vzniku (film musel režírovat židovský režisér, který byl následně s celou rodinou poslán na smrt do Osvětimi) zcela nehodnotitelná věc, která se vymyká chápání normálního člověka. Mohu se jen divit tomu, jak se tehdy říši podařilo tak dlouho tajit pravdu, a tomu, že se zástupci Červeného kříže tak snadno nechali nachytat. Či to tušili/věděli, ale neměli zájem na změně? Každopádně dnes už s tím nic neuděláme, takže nezbývá než doufat, že se něco podobného nebude už nikdy opakovat. Ovšem propagandistické filmy tu s námi jsou stále, jen se jim to daří stále lépe zakrývat. Ale to nebudu rozvádět. /nehodnotitelné/ ()
Tohle se ani nedá hodnotit, z morálního hlediska to není možné. Jen to vypovídá o nacistické zvrácenosti. Nějak mi nedochází, co tím chtěli světu dokázat. Že se židovské obyvatelstvo má po těch všech represích dobře? To je nesmysl jak hrom. ()
Je asi lepší, že film nikdy nebyl dokončen. Když jsem sledovat jeho ukázky, dost mi to připomínalo filmové týdeníky z padesátých let. Jak se co daří budovat. A vydávat toto za to, jak to v Terezíně normálně vypadalo je dost svinstvo. Nehledě o tom, kdo měl film režírovat a jak skončil. Prostě zvůle, to se jinak nazvat nedá. ()
39. LFŠ ()
The infamous Nazi propaganda film showing the public how "well" the Jews were treated in Thereisenstadt. The director, inmate Kurt Gerron, and his family were immediately sent to Auschwitz and gassed after the making of this film. Fragment videa: http://video.google.com/videoplay?docid=-7220829978743875704 ()
Tohle se asi nedá normálně hodnotit. Viděl jsem to kdysi v Terezíně. Je to... dost depresivní. Propagandistický film, určený pro západní svět, o tom, že Terezín je město, které bylo židům darováno, aby si ho spravovali sami, odděleně od říše. Ve filmu, který byl donucen natočit židovský herec a režisér Kurt Gerron (okamžitě po natočení zplynovaný), je tedy ghetto prezentováno jako jakési lázeňské městečko, kde Židé žijí šťastně a v relativně luxusních podmínkách a Hitler tedy neví, na co si všichni stěžují. Pochopitelně téhle agitce ani tehdy nikdo nevěřil. Depresivní příklad historické lži a toho, že lhát se dá o všem. Škoda, že to neviděl George Orwell. |||Podle historické ceny pět hvězdiček, podle mého názoru na ideu filmu odpad, podle čistě filmové kvality tak dvě hvězdičky. Ale, jak jsem řekl, tyhle věci se hodnotit nedají. ()
Vůdce daroval Židům plynové komory.¬ Nepřestane mi zarážeti, to znamená nikdy se nesmířím s takovým pohledem na propagandistické snímky, který říká: Propagandistický záměr se skvěle povedl, umělecky také působivé, tedy se jedná o počin výtečný.¬ Mám zásadně odlišné a zároveň správnější hledisko na hodnocení propagandistických snímků, a tím je poměr pravdivosti ku lži. Poněvadž i propaganda může býti pravdivá nebo lživá. Je-li dobovým dokumentem alespoň s částečně pravdivou výpovědí a dobrého či nadprůměrného uměleckého podání — tak tomu je v dokumentu o říšském sjezdu NSDAP "Triumf vůle" vynikající tvůrkyně Leni Riefenstahlové — je na místě hodnocení alespoň dobré, ne-li velmi dobré, záleží na tom, na kolik je divák obeznámen s pozadím natáčení a hodnověrností ukazovaného. Je-li však propaganda od základu lživá, je-li v ukazovaném zcela překroucena skutečnost, potom sebelepší zpracování spolu s propagandistickou účinností nezachraňuje takové dílo od hodnocení jako škváru, jako odpadku. A to právě je případ snímku "Vůdce daroval Židům město" Kurta Gerona a Karla Pečeného. ()
Patrne jediny zdokumentovany pripad, kde muzete videt Zida (misto za pultem zlatnictvi, zastavarny nebo v dozorci rade banky) svaret nebo se ohanet kovarskym nacinim. ()
Nejslavnější filmová mystifikace všech dob !!! Nemyslím, že je to odpad. Je to unikátní! Rozhodně by se to nemělo hodnotit žádnými hvězdičky !! ()